Judendom

Läran i korthet
__**Monoteism:**__ Det finns bara en enda Gud


 * __Det utvalda foket:__** Hans vilja uppenbaras för hans utvalda folk genom den lag, som //Moses// får då han möter Herren på berget i Sinai öknen efter uttåget i Egypten.Gud har utvalt Israels barn till att vara hans egendomsfolk,vilket //inte// innebär att det är förmer än andra folk utan att det ska göra ett slags //prästtjänst// och visa hela mänskligheten vägen till Gud.


 * __Lagen:__** är Guds anvisningar till människan och är till antalet 613 st. Dessa sammanfattas i //De tio budorden.//


 * __Messias:__** är Guds utvalde som ska sändas för att regera över //världen// i ett kommande //Fredsrike//.Han ska vara av Davids ätt och det är profeterna //Jesaja// och //Jeremia// som talar om honom.


 * __Omskärelse:__** Bibeln föreskriver att alla judiska pojkar ska omskäras, dvs. att förhuden på penis ska skäras bort, vid åtta dagars ålder (3 Mos 12:3).


 * __Koshermat:__** som är tillåten, ren mat.Vad som är **tillåten** mat beskrivs ingående i **Mose 3:11**


 * __Sabbat:__** Sabbaten inleds på fredagskvällen och avslutas på lördagskvällen. Under sabbaten avstår man från arbete. Den är en återkommande högtid. Avsikten med sabbaten är alltsdå vila vilket motiveras med att Herren vilade på den sjunde dagen av skapelseveckan och att judarna blev befriade från slaveriet i Egypten av Herren.


 * __Synagoga:__** Är judarnas gudstjänstlokal.

Heliga Skrifter
Av central betydelse för //judendomen// är denna trosriktnings heliga skrifter, som är //Gamla testamentet// eller //Det gamla förbundet//. Det judiska namnet på de texter som kristna kallar Gamla testamentet är **Tanak** (TaNaK) och det är bildat av de tre delarnas begynnelsebokstäver på hebreiska. Dessa tre delar är: **Torah,** Lagen eller Läran, som motsvaras av de fem Moseböckerna i Gamla testamentet. **Neviim,** Profeterna**,** som berättar om Israels folk efter bosättningen i Det förlovade landet, Kanaans land eller Palestina. **Ketuvim,** Skrifterna**,** som skildrar judendomen efter exilen, dvs //Den babylonska fångenskapen.//

Gudsbild
De texter som utgör Tanak bildar ett rikt epos med ett myller av gestalter men huvudpersonen är //Jahve//, Gud, och hans utvalda folk //Israels barn//. Från början finns andra gudar i bakgrunden men Gud är alltid den mäktigaste och allt eftersom berättelsen framskrider utkristalliseras en **monoteism**, dvs. tron på en enda gud. Den hebreiska beteckningen för Gud är **Jahve** och översättningen av denna beteckning är i GT:s svenska version **Herren**. I 2 Mos 3:14 uttyds namnet Jahve som //"JAG ÄR"//, dvs. jag är den som är, själva //varat//. Fromma judar i äldre tider ansåg det vanhelgande att nämna Gud vid namn, alltså Jahve, och sade därför istället **Adonaj**, som betyder "min herre". Gud är allsmäktig men han har //avstått// från en del makt genom att ge sin skapelses krona, människan, //en fri vilja//. Det står alltså människan fritt att välja mellan //gott// och //ont// och detta val utnyttjar också de första människorna, //Adam// och //Eva//, till att bryta mot Guds förbud och äta av kunskapens frukt på gott och ont.

Urval av Högtider
__Shabat:__//Sabbat//, Sabbaten infaller vecka efter vecka och är därför på sätt och vis den viktigaste helgdagen i den judiska kalendern. Vecka efter vecka inleds den med solens nedgång på fredagen och avslutas då solen går ned på lördagskvällen. Bibeln tar sabbaten på så stort allvar att dess iakttagande är ett av de tio budorden. __Rosh Hashana__: Rosh Hashana, den 1 och 2 tishri, inleder de tio botdagarna, som avslutas med Jom Kipur, Försoningsdagen. __Jom Kipur__: //Försoningsdagen//, De tio botdagarna kulminerar i Jom Kipur, vilken är den största av de judiska helgdagarna – och en fastedag. __Simchat Tora__://Torafesten//, På Simchat Tora tågar man runt synagogan sju varv medan man bär Torarullarna och dansar med dem. Toracykeln avslutas denna dag med sista avsnittet ur 5:e Moseboken, och börjar om på nytt samma dag med första avsnittet ur 1:a Moseboken __Pesach:__ //Påsk//, Pesach firas i åtta dagar till minne av uttåget ur Egypten. Under pesach får man inte äta syrad mat. Man äter matsa, osyrat bröd. De två första kvällarna firas med en rituell måltid i hemmet – en seder, som betyder "ordning". Denna speciella ordning finns i en bok som heter hagada – som bl a innehåller berättelsen om uttåget ur Egypten.

Synen på människan
Alla människor är likvärdiga eftersom alla är skapade av samma Gud. Människan har förmågan att tänka och skapa, har förmågan till kärlek och medlidande och har en fri vilja. Människan existerar inte endast som en varelse för sig. Hon hör till en gemenskap av lika berättigade och lika förpliktade individer till samhället. Var och en måste i mån av kraft och förmåga delta i arbetet att skapa en bättre värld för allas bästa.

Bar/Bat Mitsva
Bar Mitsva, “budets son”, och Bat Mitsva, budets dotter, är det tillfälle i livet då pojkar respektive flickor uppnår den religiösa myndighetsåldern. För pojkar sker det vid 13 års ålder och för flickor sker det vid 12 års ålder. Man blir automatiskt Bar Mitsva och Bat Mitsva. Brukligt är dock att visa församlingen detta genom att delta i en gudstjänst och att läsa en text eller ett avsnitt av Toran på hebreiska. Under det studieår som föregår Bar Mitsva och Bat Mitsva undervisas i, förutom den text eller avsnitt ur Toran man läser, elementär bibelkunskap och hebreiska. Pojkar lär sig lägga tefilin (bönekapslar) och både pojkar och flickor att ta på talit (böneschal).

Vigsel
Enligt judiskt tänkande är bröllopet livets höjdpunkt. En judisk vigsel sker under en chupah, bröllopsbaldakin. Chupahn påminner om forna tiders bröllopstält och symbolisera även det första egna hemmet. Församlingens rabbiner samt kantorer har även civilrättslig vigselrätt. För dem som inte vill viga sig i någon av synagogorna finns en mindre chupah som församlingen lånar ut. Varje vigsel avslutas enligt judisk tradition med att bruden får en ketubah, ett äktenskapskontrakt.

Begravning
Vi är alla lika inför döden. Därför begravs alla judar i en enkel kista av samma slag. Den avlidne tvättas och sveps i en vit svepning av medlemmarna i Chevra kadisha, begravningssällskapet. Det finns fyra judiska begravningsplatser i Stockholm varav två fortfarande är i bruk, Södra begravningsplatsen i Sköndal och Norra Begravningsplatsen i Solna. Begravningsplatserna är eviga och platser finns för närvarande fram till cirka år 2 100.

Källor http://www.religion.gotland.se/judendom.htm http://www.jf-stockholm.org/judendom/hogtider.php